Web katalog
Najčitanije
Najčitanije zadnjih 7 dana
Najkomentiranije
Najbolje ocijenjeno
Statistika
- Ukupno registriranih korisnika: 9665
- Ukupno članaka: 23656
- Ukupno komentara: 2087
- Posljednji unos: Imenovan novi Nadzorni odbor Aluminija
- Zadnja promjena: 11.01.2019. 23:44
Nužnost komuniciranja
Napisano 27.11.2009. 12:05
![Teritorij bosanskih velmoza u XV. st. (Prema F. Sisicu \ Teritorij bosanskih velmoza u XV. st. (Prema F. Sisicu \](https://www.hercegbosna.org/slike_upload/20091120/herceg_bosna200911201604480.jpg)
Bosna se, naravno, u XIV stoljecu sirila i prema srpskim zemljama, pa se Tvrtkova Bosna protegnula prema istoku i jugoistoku, na prostor od gornjeg Podrinja i Polimlja do zaleda izmedu Dubrovnika i Kotora. Ipak, kako je istaknuto, Bosni je granicno hrvatsko podrucje bilo razvojno vaznije. Prostorno sirenje Bosne u doba Stjepana II. Kotromanica i Tvrtka I. prije svega je usmjereno prema istocnojadranskoj obali. Takvo prostorno gibanje utjece na odnose Bosne s hrvatskim kraljevstvom. Prostorno prozimanje, ali i veoma jaka drustvena usmjerenost prema pojasu komunalnih drustava na istocnom Jadranu, od Zadra do Dubrovnika, upucuje srednjovjekovnu Bosnu na gospodarsko, narodnosno i misaono komuniciranje s hrvatskim prostorom. Moglo bi se reci da je uloga Bosne kao specificnog rubnog podrucja, sto je spajalo hrvatski s balkanskim makroregionalnim prostorom, bila plodom nuznosti za uzajamnim komuniciranjem.
Gospodarske veze, primjerice, izmedu Bosne i gradskih sredista na istocnom Jadranu mogu se vrelima pouzdano pratiti od Kulinove do turske epohe, od ugovora o prijateljstvu sto ga ban Kulin sklapa s Dubrovcanima 1189, do naglog rasta trgovackog prometa sto ga uvjetuje utemeljenje splitske skale godine 1592. Zivo drustveno komuniciranje hrvatskoga kraljevstva i srednjovjekovne Bosne prije svega je znacilo prozimanje njihovih ljudi. Migracijama, pretezno iz bosanskog zaleda prema jadranskoj obali, ali i gibanjima Ijudi iz dalmatinskih gradova prema srednjovjekovnoj Bosni, prozimali su se i njihovi misaoni dosezi, od dualisticke hereze, preko pismenosti do umjetnickog stvaralastva.
Drustveno ustrojstvo srednjovjekovne Bosne bilo je, dakle, smjesteno u raspon od komuniciranja do individualizacije. Da bismo mogli objasniti njegovu ulogu u hrvatskom srednjovjekovlju, nuzno je odrediti njegovu razvojnu osnovicu i temeljne znacajke.
Nema komentara