Web katalog
Najčitanije
Najčitanije zadnjih 7 dana
Najkomentiranije
Najbolje ocijenjeno
Statistika
- Ukupno registriranih korisnika: 9649
- Ukupno članaka: 23656
- Ukupno komentara: 2087
- Posljednji unos: Imenovan novi Nadzorni odbor Aluminija
- Zadnja promjena: 11.01.2019. 23:44
Pejčinović Burić: Situacija je rastuće zabrinjavajuća za sve one koji žele BiH vidjeti u EU
Hrvatska je najveći zagovornik europskog puta Bosne i Hercegovine, ali ustraje na stvarnoj ravnopravnosti - pravima Hrvata kao najmanjeg konstitutivnog naroda. To je službeno stajalište hrvatske Vlade koja i dalje smatra da je nužno donijeti novi izborni zakon.
S time je ministre vanjskih poslova zemalja članica Europske unije upoznala potpredsjednica Vlade te ministrica vanjskih i europskih poslova Marija Pejčinović Burić koja je Finskoj upravo predala predsjedanje Odborom ministara vijeća Europe. Ministrica Pejčinović Burić gostovala je večeras u Temi dana HTV.
"Vijeće Europe je jedna od najstarijih europskih institucija koje su nastale poslije 2. svj. rata. i temeljna svrha je bila suradnja među državama na područjima društvenog i gospodarskog razvoja. Hrvatska je postala članicom VE-a 1996. i ovo je prvi puta da predsjedamo. Danas organizacija broji 47 država članica, tako da će sljedeće doći tek negdje 2041. godine, ako ne bude više članica. Sam odbor ministara je glavno izvršno tijelo VE-a, ondje se donose odluke. Utoliko je ta institucija iznimno važna i država koja predsjeda je zadužena pratiti sve važne dosjee, facilitirati rad, predstavljati rad vijeća odbora pred parlamentarnom skupštinom, kongresom itd.", istaknula je.
Rekla je da je borba protiv korupcije bila jedna od četiri teme odabrane za predsjedanje. "Javilo se mnogo država koje su pohvalile izbor te teme. Korupcija je društveno zlo i od nje nije imuno nijedno društvo", naglasila je.
"Situacija i uopće ustroj BiH, Daytonski ustroj, je vrlo kompleksan. Nažalost, ima sve manje znanja o tome koliko je ta kompleksnost teška i u odnosu na dogovore između tri konstitutivna naroda i time za političku situaciju u BiH. Zapravo jedan duži niz godina BiH nije dobivala unutar europskih institucija ono značenje koje je bilo. 2014. upravo je Hrvatska i premijer Andrej Plenković koji je tada bio zastupnik u EP-u pokrenuo to pitanje. Tada se Hrvatska jako založila da BiH krene europskim putem i da dobije mogućnost da radi na pitanjima da bi dobila mišljenje o svom statusu kandidata, i nadamo se uskoro samom statusu kandidata", rekla je.
"Naša je percepcija bila da ima malo znanja, da je situacija u BiH zaista rastuće zabrinjavajuća ne samo za nas, nego i za sve one koji žele BiH vidjeti ubrzo kao članicu kandidatkinju u EU. Osobito smo bili osjetljivi i pozorno smo pratili kako ide, odnosno ne ide primjena ustavne odluke u slučaju Ljubić koji je pokazao da je zaista od onog što je bio duh Daytona, duh ustava BiH, a to je da tri konstitutivna naroda uživaju jednakopravnost, ali zaista ne samo na slovu nego i u praksi, to se pokazalo već treći puta da je manjkavo", istaknula je.
"Ideja 2014. je bila da će reformska agenda i općenito europski put sam po sebi riješiti pitanje ove političke neravnopravnosti koja se odnosi na Hrvate. Međutim to se nije desilo. Za ove zadnje izbore predizborna kampanja je počela prerano i međusobno se nisu mogli dogovoriti kako u izborni zakon uvesti one odredbe koje je ustavna odluka tražila. Tako smo došli u situaciju da su izbori bili legalni ali zapravo jedan dio tijela nije legitimno izabran. prije svega mislim na člana predstavništva koji je trebao predstavljati Hrvatski narod. On je treći put biran, ne od strane hrvatskih birača. Time je sam duh Daytona, duh ustava izigran", smatra.
"Hrvatska kao susjedna prijateljska zemlja, koja zaista ima jako važne gospodarske i društvene veze i najdužu granicu s BiH, je vrlo zainteresirana da BiH bude suverena i stabilna država. Mislim da nije dobro svoditi odnos Hrvatske i BiH na jednu osobu, a ono što je gospodin Komšić imao kao retoriku u predizbornoj kampanji i nakon izbora, nije takva vrsta dijaloga. Nadamo se da će sad kad je institucionalno preuzeo funkciju u predsjedništvu da će ta retorika biti drugačija i da ćemo zaista s Predsjedništvom i drugim institucijama u BiH moći raditi", istaknula je.
Rekla je da u 2. UN-ovom kompaktu o izbjeglicama nema ništa sporno i naglasila da ostaje pravo svake države da uređuje svoju politiku kako misli da treba.
Vezani članci
- Ilija Cvitanović: Kad me Slavo Kukić napada, to je napredak
- Ramiz Halkić i Anel Šahinović predstavljat će Hrvate u Domu naroda
- Košarac: Vidljivo je da dva od tri konstitutivna naroda u BiH nisu zadovoljna stanjem u zemlji
- Nadbiskup Hoser: Najveći plodovi Međugorja su obraćenja
- Pogaziš popis iz '91, prekršiš Ustav FBiH i formiraš etnički čistu Vladu Kantona Sarajevo
- Arhiva vezanih članaka
Nema komentara