|
|
Stranica: 14/26.
|
[ 631 post(ov)a ] |
|
Autor/ica |
Poruka |
Skeletor
|
Naslov: Re: Hrvatski i srodni jezici - teorija i zbilja Postano: 29 kol 2022, 01:12 |
|
Pridružen/a: 09 pro 2021, 01:01 Postovi: 4116 Lokacija: Castle Grayskull
|
Kroatocentrik je napisao/la: Ovako Vam je većina Srba govorila, pred kraj slikopisa.
Nikada većina Srba čak ni u užoj Srbiji nije govorila Prizrensko-timočkim dijalektom, čak i ako se uzmu torlački i torlakizovani govori i uključi se sve do Niša, to je opet manjina stanovnika. Uvek je bilo mnogo više govornika moravskih govora koji su novoštokavski severozapadno od Niša (kosovsko-resavski, smederevsko-vršački, šumadijsko-vojvođanskih), a iz jednostavnog razloga što je Pomoravlje ravno, plodno i bogato, dok su prizrensko-timočki govori brdski i planinski, uz relativno malo uskih ravnica u dolinama Južne Morave, Nišave i sl. Kada se uzmu u obzir milioni Srba preko Drine, Save i Dunava, jasno je da nema govora o tome da je među Srbima generalno timočko-prizrenski govor ikada bio dominantan, uvek se radilo o perifernom govoru.
|
|
Vrh |
|
![](images/spacer.gif) |
Hroboatos
|
Naslov: Re: Hrvatski i srodni jezici - teorija i zbilja Postano: 29 kol 2022, 15:52 |
|
Pridružen/a: 02 svi 2009, 17:45 Postovi: 6611
|
Robbie MO je napisao/la: Hroboatos je napisao/la: Dakle, sažeto za lokalne mentalne slabotinje:
Hrvatski i srpski, te bošnjački i crnogorski nisu varijante nekoga policentričnoga jezika.
Policentrični standardni jezici kao engleski, francuski, njemački, španjolski...imaju:
1. isto ime kroz povijest 2. temeljno isti pisani korpus 3. kulturno-komunikacijsko zajedništvo kroz povijest, te svijest govornika da govore istim nacionalnim jezikom 4. u bitnom su standardizirani na istom mjestu i u isto vrijeme
Hrvatski i srpski su slični sjevernoindijsko-pakistanskima hindskom i urdskom, koji su bliski jezici, no nisu varijante nekoga jednoga policentričnoga jezika. U oba slučaja slična (ne ista) je jedino organska osnovica standardnoga jezika, u hrvatskom i srpskom slučaju (novo)štokavština, u urdskom i hindskom khariboli dijalekt. No, urdski i hindski nisu "zapravo" khariboli, kao što ni srpski i hrvatski nisu "zapravo" novoštokavski. Glede "razumijevanja", netko može gledati film sat vremena, a da ne zna je li na urdskom ili hindskom, dok je u slučaju hrvatskog i srodnih jezika to nemoguće.
Za razliku od standardnih policentričnih jezika, kao što je engleski, za hrvatski i srpski ne vrijedi ništa slično:
1. hrvatski se povijesno zvao hrvatski, ilirski i slovinski (uz regionalna imena), a srpski- srpski i slaveno-srpski
2. sve varijante engleskoga imaju isti većinski korpus (Beowulf, Piers Ploughman, Chaucer, Milton, Shakespeare, Locke, ..). Hrvatski i srpski korpusi se razlikuju skoro 100% (s jedne strane Sv.Sava, Dušanov zakonik, Jefimija, Dositej Obradović, Karadžić, ...s druge Baščanska ploča, Vinodolski zakon, Hrvojev misal, Vatikanski hrvatski molitvenik, Marulić, Držić, Vramec, Divković, Kašić, Kačić, Stulić, Mažuranić,...)
3. hrvatski jezik se počinje standardizirati u 16. st., ubrzava jezičnim planiranjem u 17. st., a dovršava u 19. st.; srpski jezik počinje standardizaciju u 18. st. i dovršava u 19. st.
4. ne postoji nikakvo zajedništvo u komunikaciji sve do najnovijega doba. Ni u beletristici, ni u rječnicima, ni u školstvu. Kao što u srpski jezik ne spadaju Hvalov zbornik, Divković, Belostenec, Hektorović, ...Šenoa, Kovačić, Kvaternik, Krleža, Ujević, Ladan...tako u hrvatski ne spadaju Domentijan, Pajsije, Venclović, Laza Kostić, Jovan Ristić, Dobrica Ćosić ni Borislav Pekić.
To su dva međusobno razumljiva jezika, dok se bošnjački, te crnogorski tek kristaliziraju kao zasebni standardni jezici.
Ili, kao što je najbolje sažeo veliki filolog i slavist Leopold Auburger, za slučaj hrvatskoga i srpskoga , te sličnih jezika: Percepcija bliskosti rađa iluziju istosti. Hindi i urdu, razgovorni, jesu isti jezik, također. Razgovorni im je potpuno isti, ali službene pisane varijente su dosta različite Pa jezik i jest krenuo kao jedan, ali su Britanci izmislili dva imena da potaknu podjelu (tipična britanska politika), i onda se u novijoj povijesti jezik na standardnoj i pisanoj razini razdvojio u dvije varijante koje su poprilično različite. Našli ste primjer gdje je Britanija gurala izmišljanje jezika da podijeli narod s kojim vlada, ko Austrija bosanski prije 100 godina. Evolucija "naših" jezika je išla dosta drugačije. Hrvatski i srpski su krenuli kao slavenski u 7. stoljeću, i nisu se raspali na nekakav "hrvatski" i "srpski", nego se taj slavenski spontanom evolucijom raspao na čakavski, kajkavski, štokavski, torlački. Može se reći da tada Hrvati imaju 3 jezika, Srbi 2, od čega dijele jedan. Od toga se konačnno, u novija vremena idu praviti standardni jezici. Oba lingvistička centra uzimaju isti dijalekt kao osnovu, te još prepisuju riječnike jedni od drugih, i namjerno se politički približavaju radi tada poželjnog ujedinjenja Južnih Slavena i izgon stranih sila Austrije i Turske. Neću ulaziti tko je više prepisivao, moguće je kao što kažete da su Srbi više prepisivali jer su Hrvati imali više djela napisanih. Na kraju si dobio ovo što imamo. Standardni jezici su nam dvije varijante istog jezika po svakom razumnom kriteriju sličnosti. Čakavski se još i može nazvati posebnim jezikom. Ali dvije varijente štokavskog to nisu. Štokavski je DIJALEKT, i onda kada podijeliš taj dijelekt ko dlaku na još dva dijela, odjednom dobiješ dva full fledged JEZIKA? Smišno. ![zubati :zubati](https://hercegbosna.org/forum/images/smilies/a090.gif) Kod nas, zaista jest bilo jakih dijalekata, koji se zasebno mogu nazvati jezici. Da je Hrvatska odlučila da ima 3 službena jezika, čakavski, kajkavski i štokavski, a Srbija 2 (štokavski i torlački), onda po meni to bi se nekako i moglo provući. Rekli bi da imaju ta 4 službena i dijele jedan. No, štokavski i štokavski, su štokavski. ![neznam :neznam](https://hercegbosna.org/forum/images/smilies/c045.gif) Robbie, da se izrazim teološki- ljudski je griješiti, a sotonski je ustrajati u grijehu. Ovo što pišeš toliko je glupo i nema veze s mozgom, da bi netko normalan pomislio da su te opsjednuli zli dusi infantilizma. 1. Britanci su promicali unitaritam jednoga jezika, no kultura je učinila svoje. 2. tvoje pisanje o tom što je jedan jezik je zdravorazumska nebuloza, kao što su ljudi zdravorazumski mislili većinu besmislica. Većina je zdravorazumskih ideja, na primjer da loptica olova pada brže od loptice perja iste veličine, pogrješna. Terapija je nešto naučiti, pročitati, razmisliti i donijeti sud koji neće zvučati upućenima blesasto. Ako to ne možeš- to je tvoj problem. https://hrcak.srce.hr/file/198263A doista ih je bilo. Kao i među Hrvatima i Srbima, i među muslimanskim i hinduističkim stanovnicima Indijskog Potkontinenta bilo je jezičnih unitarista, utjecajnih znanstvenika i političara koji nisu željeli da nastanu dva standardna jezika, ni dvije države u kojima bi se provela standardizacija. Najpoznatiji je među njima Mahatma Gandhi, koji je umjesto o hindskom i urdskom govorio o „hindustanskom“ jeziku koji ima dvije varijante i piše se dvama pismima. I neki su indijski lingvisti svojedobno prihvatili ovu terminologiju, ali je ona, zbog polustoljetnoga vojnog i političkog sukoba između Indije i Pakistana danas uglavnom napuštena.Poput područja na kojima se govore štokavski idiomi, i sjeverna je indijska ravnica (dolina Gangesa) u osnovi dijalekatski kontinuum: nema jasnih snopova izoglosa, budući da nema ni izrazitih prirodnih prjepreka koje bi ih stvarale; kao i na srednjojužnoslavenskome području, političke su se granice u protekla dva tisućljeća često mijenjale, što nije doprinosilo jezičnoj homogenizaciji te, usprkos postojanju kontinuuma, postoje i znatne razlike među dijalektima, osobito uspoređuju li se rubna područja. Na znatno većoj prostornoj skali, razlike između radžasthanskoga na zapadu i maithilskoga na istoku, podjednako su velike kao i razlike između zetsko-južnosandžačkih i slavonskih štokavskih govora (ili su nešto veće od njih). ....................................................................... Najveća je razlika između hindsko-urdske situacije, s jedne strane, i hrvatsko--srpske, s druge strane, u povijesti odnosa između tih idioma i identiteta zajednica koja se njima služe. Danas možemo smatrati urdski bitnim elementom pakistanskoga identiteta, baš kao što je i hindski bitan dio indijskoga identiteta, ali u prošlosti nije bilo tako; i indijska i pakistanska nacija nove su tvorevine, u osnovi rezultat dvjesto godina britanskoga kolonijalizma i podjele Potkontinenta nakon prestanka kolonijalne vlasti. Napose u Indiji, nakon odvajanja od Pakistana, proces integriranja nacije i nacionalnoga jezika nije ostvaren na način kako je to zamišljao Gandhi. ...................................................................................................... Ključna je razlika u odnosu spram hrvatsko-srpske situacije u tome što Hrvati i Srbi nisu „nove“ nacije kao Indijci i Pakistanci. Ni to nije aksiomatska tvrdnja, ili očigledna činjenica, već znanstvena hipoteza koja podliježe empirijskoj provjeri. Jasno je da nacije nisu „prirodne“ već "umjetne“ tvorevine, te da nisu sve podjednako stare; nema smisla pitati se kojim su jezikom govorili Amerikanci u četrnaestom stoljeću, ali i te kako možemo pitati, primjerice, kojim su jezikom govorili Irci u osmom stoljeću. Dok na prvo pitanje nema smisla reći da nisu govorili istim jezikom kojim uglavnom govore danas, na drugo pitanje upravo je to smislen i točan odgovor: Irci su u osmom stoljeću govorili irskim jezikom, dok danas većinom govore engleski. ............................................................................................ Upravo zbog takvih usporedbi lingvisti poput Roberta Greenberga (2005.) mogu vjerovati da je postojao jedinstven srpskohrvatski, koji se 1991. odjednom raspao na dva nova jezika, srpski ii hrvatski, onako kao što se hindustanski 1947. raspao na hindski i urdski. Međutim, hrvatski ima znatno dulju povijest od 1991., što se iz usporedbe s hindskim ne vidi. Osporavati tu povijest znači eksplicitno primjenjivati različite kriterije na Hrvate i na druge europske narode. Budući da je Antonio Nebrija 1492. napisao gramatiku kastiljanskoga jezika, hoćemo li reći da to nije bila prva španjolska gramatika, zato što se moderne nacije stvaraju tek u 19. stoljeću? Ako je to, kao što je općenito prihvaćeno, prva gramatika španjolskoga jezika, zašto onda poricati da je stotinjak godina poslije napisana Kašićeva gramatika „ilirskoga“ prva gramatika hrvatskoga jezika?................................................................................................................................. U hrvatskom se slučaju također može ustvrditi da je standardizacija započela na prijelazu 16. u 17. stoljeće na temelju čakavskoga narječja (sa štokavskim primjesama), prije svega u djelu Bartola Kašića, ali da su poslije posve prevladali štokavski utjecaji. Pri tom se nije radilo o izgradnji različitih standardnih jezika, već o preoblikovanju nastajućega hrvatskoga standarda. Kontinuitet standardnoga jezika uvijek proizlazi iz kontinuiteta kulturne i komunikacijske zajednice kojoj on služi. Zbog toga Radoslav Katičić s pravom naglašava da treba govoriti o štokavskoj stilizaciji hrvatskoga jezika, a ne o štokavskoj dijalekatskoj osnovici. Za sadašnjost hrvatskoga standarda njegova „štokavska osnovica“ nije osobito bitna: ona objašnjava zašto je hrvatski standard toliko sličan srpskomu (i bošnjačkome i crnogorskome), ali ne što on jest, a osobito koju je ulogu odigrao u izgradnji hrvatske nacije i njezine kulturne baštine. Štoviše, naglašavanje dijalekatne osnovice standardnog jezika može stvoriti pogrješnu predodžbu da govornici suvremenih novoštokavskih dijalekata samim time govore standardnim jezikom; kao što svaki standardolog zna, standardni jezik nikomu nije materinskim, on se uvijek mora naučiti u školi.Ponovno pomaže usporedba s drugim standardnim jezicima suvremene Europe i svijeta. Nitko ne osporava da je suvremeni francuski standardni jezik nastao na temelju dijalekta Île-de-Francea (pokrajine u kojoj se nalazi Pariz), ali to se danas u prikazima francuskoga standarda uopće više ne smatra relevantnim, upravo kao što za standardni nizozemski nije osobito relevantno da je nastao na temelju dijalekta pokrajine Holandije. Koga od suvremenih autora koji pišu o njemačkom standardu uopće zanima na temelju kojeg je visokonjemačkog dijalekta nastao Lutherov prijevod Biblije? To je pitanje zanimljivo samo povijesno, a ne i sinkronijski. Samo se u slučaju hrvatskoga i drugih standardnih jezika oblikovanih na temelju novoštokavskoga dijalekta ističe njihova „dijalekatna osnovica“. Nadam se da je došlo vrijeme da se u određivanju identiteta hrvatskoga standardnog jezika primijene isti kriteriji kao i oni koji vrijede za druge europske jezike
|
|
Vrh |
|
![](images/spacer.gif) |
dane-croatia
|
Naslov: Re: Hrvatski i srodni jezici - teorija i zbilja Postano: 01 ruj 2022, 16:33 |
|
Pridružen/a: 20 ruj 2009, 10:10 Postovi: 4565 Lokacija: Grobnik
|
Malo sam išao slušati po youtubeu kako govore Makedonci i Bugari, ter koliko ih kano Hrvat razumiem.
Makedonski razumiem poprilično dobro, bolje nego slovenski:
Dok bugarski razumiem lošije nego sam očekivao. Već pomalo u rangu s češkim ili slovačkim. Moguće da je i stvar u naglasku:
_________________ RH-BiH-Sandžak-Sriem-Boka Kotorska-Trst KREPAT MA NE MOLAT http://hrvatska-bosna.eu5.org/znanost/zamjena_zarulje-prednje_kratko_svietlo-reno_clio_3.pdf
|
|
Vrh |
|
![](images/spacer.gif) |
Skeletor
|
Naslov: Re: Hrvatski i srodni jezici - teorija i zbilja Postano: 01 ruj 2022, 20:34 |
|
Pridružen/a: 09 pro 2021, 01:01 Postovi: 4116 Lokacija: Castle Grayskull
|
dane-croatia je napisao/la: Malo sam išao slušati po youtubeu kako govore Makedonci i Bugari, ter koliko ih kano Hrvat razumiem.
Makedonski razumiem poprilično dobro, bolje nego slovenski, dok bugarski razumiem lošije nego sam očekivao. Već pomalo u rangu s češkim ili slovačkim. Moguće da je i stvar u naglasku. Ima više razloga. Jedan je što je posle oslobođenja od turaka 1912. Makedonija uglavnom bila pod srpskom upravom pa su za reči koje su im falile ubacivane naše reči i izraze, tj. govor im je "posrbljen", dok su Bugari uzimali sa raznih strana, i francuske i ruske i grčke i drugo šta su stigli, ali uglavnom različito od našeg. Drugi razlog je što je bugarski standard zasnovan na govorima istočne Bugarske, dok "makedonski" nikad nije standardizovan kao Bugarski pa su izvorni zapadnotorlački govori opstali, i onda u kombinaciji sa "posrbljivanjem" zvuče još bliže.
|
|
Vrh |
|
![](images/spacer.gif) |
Jiv
|
Naslov: Re: Hrvatski i srodni jezici - teorija i zbilja Postano: 01 ruj 2022, 22:38 |
|
Pridružen/a: 20 svi 2021, 01:54 Postovi: 2126 Lokacija: Južna Bosna
|
Ne dopuštam da sakatite hrvatski jezik izmišljenim podjelama i izdvajanjem Srba, Muslimana i Slovenaca iz korpusa govornika hrvatskog.
_________________ Volim sve Hrvatice, bez obzira na zavičaj, podrijetlo i rasu. _________________ Romska i dalmatinska glazba liječe dušu.
|
|
Vrh |
|
![](images/spacer.gif) |
dane-croatia
|
Naslov: Re: Hrvatski i srodni jezici - teorija i zbilja Postano: 02 ruj 2022, 04:51 |
|
Pridružen/a: 20 ruj 2009, 10:10 Postovi: 4565 Lokacija: Grobnik
|
Skeletor je napisao/la: dane-croatia je napisao/la: Malo sam išao slušati po youtubeu kako govore Makedonci i Bugari, ter koliko ih kano Hrvat razumiem.
Makedonski razumiem poprilično dobro, bolje nego slovenski, dok bugarski razumiem lošije nego sam očekivao. Već pomalo u rangu s češkim ili slovačkim. Moguće da je i stvar u naglasku. Ima više razloga. Jedan je što je posle oslobođenja od turaka 1912. Makedonija uglavnom bila pod srpskom upravom pa su za reči koje su im falile ubacivane naše reči i izraze, tj. govor im je "posrbljen", dok su Bugari uzimali sa raznih strana, i francuske i ruske i grčke i drugo šta su stigli, ali uglavnom različito od našeg. Drugi razlog je što je bugarski standard zasnovan na govorima istočne Bugarske, dok "makedonski" nikad nije standardizovan kao Bugarski pa su izvorni zapadnotorlački govori opstali, i onda u kombinaciji sa "posrbljivanjem" zvuče još bliže. Što govore Makedonci i Bugari, kako se razumiju međusobno?
_________________ RH-BiH-Sandžak-Sriem-Boka Kotorska-Trst KREPAT MA NE MOLAT http://hrvatska-bosna.eu5.org/znanost/zamjena_zarulje-prednje_kratko_svietlo-reno_clio_3.pdf
|
|
Vrh |
|
![](images/spacer.gif) |
Skeletor
|
Naslov: Re: Hrvatski i srodni jezici - teorija i zbilja Postano: 02 ruj 2022, 13:31 |
|
Pridružen/a: 09 pro 2021, 01:01 Postovi: 4116 Lokacija: Castle Grayskull
|
dane-croatia je napisao/la: Skeletor je napisao/la: Ima više razloga. Jedan je što je posle oslobođenja od turaka 1912. Makedonija uglavnom bila pod srpskom upravom pa su za reči koje su im falile ubacivane naše reči i izraze, tj. govor im je "posrbljen", dok su Bugari uzimali sa raznih strana, i francuske i ruske i grčke i drugo šta su stigli, ali uglavnom različito od našeg. Drugi razlog je što je bugarski standard zasnovan na govorima istočne Bugarske, dok "makedonski" nikad nije standardizovan kao Bugarski pa su izvorni zapadnotorlački govori opstali, i onda u kombinaciji sa "posrbljivanjem" zvuče još bliže.
Što govore Makedonci i Bugari, kako se razumiju međusobno? Sa zapadnim Bugarima se razumeju dobro zbog sličnog dijalekta, sa istočnim slabije. Kroz zapadnu bugarsku prolazi linija od jugozapada ka severoistoku koja deli govore sa "ja" i govore sa "az". Govori sa "ja" su izvorno torlački i slični su makedonskom standardu, pa i srpskom/hrvatskom, dok tamo dalje počinje da bude nerazumljivo.
|
|
Vrh |
|
![](images/spacer.gif) |
Kroatocentrik
|
Naslov: Re: Hrvatski i srodni jezici - teorija i zbilja Postano: 03 ruj 2022, 01:32 |
|
Pridružen/a: 18 lip 2022, 21:48 Postovi: 190
|
Skeletor je napisao/la: Sa zapadnim Bugarima se razumeju dobro zbog sličnog dijalekta, sa istočnim slabije. Kroz zapadnu bugarsku prolazi linija od jugozapada ka severoistoku koja deli govore sa "ja" i govore sa "az". Govori sa "ja" su izvorno torlački i slični su makedonskom standardu, pa i srpskom/hrvatskom, dok tamo dalje počinje da bude nerazumljivo. Smatraju li Srbi svoje trlačke govornike Bugarima ili torlački bugarskim kao što hrvatske kajkavce smatraju Slovencima ili kajkavski jezik "slovenački"? Pitanje je naravno retoričko. Srbi obično imaju jedne kriterije za sebe a različite kriterije za druge, princip za torlački i Bugari, https://www.srbijadanas.com/vesti/info/ ... 2020-06-06, princip za hrvatski kajkavski i Slovenci, https://www.youtube.com/watch?v=31M4bNaX40k
|
|
Vrh |
|
![](images/spacer.gif) |
Ceha
|
Naslov: Re: Hrvatski i srodni jezici - teorija i zbilja Postano: 03 ruj 2022, 06:18 |
|
Pridružen/a: 08 svi 2009, 13:12 Postovi: 22670
|
Kajkavski ima 6 dijalekata (Lončarić je predlagao 15, ali to su poddijalekti). ![slika](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/b/b6/Kajkavian_subdialects_in_Cro_and_BiH.png) Tri su glavna, a tri su prijelazna. Donjosutlanski je kajkavizirana (južna)čakavica s juga Slavonije, donjeg Pounja, ikavski kajkavski. Ti govori tog čakavskog poddijalekta se danas nalaze samo na jugu Gradišća. ![slika](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/8/84/Govori_donjeg_Pounja.png) ![slika](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/1/1f/Pounje_to_Burgeland_and_Sutla_migration.png) Prigorski (ili prigorsko-plješivički) obuhvaća prijelazne čakavsko-kajkavske govore, prema srednjočakavskom. Goranski se nalazi i s druge strane kupe u Sloveniji i na sjeveru Bele Krajine, područja koja su nekad bila hrvatska (točke 3 i 5); ![slika](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/9/9c/Map_of_Slovenian_dialects.svg) (6. su područja doseljenih štokavskih, a 4. su nekoć bili Nijemci, danas miješano). To su prijelazni. Od tri glavna, istočni i jugozapadni su "poluštokavski", sadrže kajkavizirane štokavske govore (poput sjevernomoslavačkog) i općenito su bliski štokavštini). Sjeverozapadni (zagorsko-međimurski) je arhaičniji, od svih 6 jedino njega (i goranski) Srbi guraju pod slovenske, iako s njima nemaju veze. Rubni slovenski tu (npr. prekmurski, Prekmurje je bilo pod zg. biskupijom do 17. stoljeća) su tu isto prijelazni prema hrvatskom. Tu je dobra i karta razvoja hrvatskih dijalekata; ![slika](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/1/1c/Razvitak_hrvatskog.png) Kao i karta carstava koje su utjecala na povećane razlike među narječjima; ![slika](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/8/84/Croatian_dialects_and_the_borders_of_1606.png) I pojedinih jedinica u njima; ![slika](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/f/f0/Croatian_dialects_and_the_borders_in_17th_century.png) Svi glavni kajkavski imaju svoje osobine koji ih udaljavaju od slovenskih. Drugačiji su naglasci i nastavci. A slovenskih... Hrvati imaju tri narječja, Slovenci ih imaju sedam. Ovdje je karta naglasaka u ex-yu; ![slika](https://qph.cf2.quoracdn.net/main-qimg-177c0640d1d4052dbadb32272c9c5288-pjlq) Kapović je tu još imao svojih ideja u kojima širi slovenske na hr. račun (zapadno Međimurje, gornja Sutla, Gorski Kotar....); ![slika](https://qph.cf2.quoracdn.net/main-qimg-1e5af1b0069d606d8e3dd9a8ff28b4d1) Što se tiče torlačkih... Ovo je njihova karta; ![slika](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/c/c1/Torlak_dialects_map_en.png) Bugari to vide ovako; ![slika](https://qph.cf2.quoracdn.net/main-qimg-e660833c74359f7d27d5df49621fbac6-pjlq) I; ![slika](https://1.bp.blogspot.com/-0HwuYrV9e-I/UHFETDhQoaI/AAAAAAAAEno/-RAj2V4xyU0/s640/BET_2.png) Makedonci ovako; ![slika](https://pbs.twimg.com/media/EddUptAXkAAp9Lv.png) Srbi bi to htjeli da ispadne ovako (kajkavski=slovenski, čakavski=hrvatski, štokavski=srpski); ![slika](https://pbs.twimg.com/media/EU2hTapUUAApfgb.jpg) No to nema smisla. Uporno si trpaju zapadnoštokavske (šćakavske) i torlačke koji nisu baš srpski; ![slika](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/3/3e/Shtokavian_Subdialect_en.png) Ovdje je i karta padeža (treba se zanemariti "bosnian standard", tko zna tko je to crtao); ![slika](https://preview.redd.it/ajgk7ggszvo41.png?auto=webp&s=d5e251c6a32e198fc84c3b62459c5ca6b4bd8d7f) Tu je jedna dobra dijalektalna karta; ![slika](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/5/56/Dialectos_de_las_lenguas_eslavas_meridionales_%28clasificaci%C3%B3n_ling%C3%BC%C3%ADstica%29.png) Ovo je karta dijalekata u Bugarskoj; ![slika](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/1/12/Bulgarian_dialects_by_Todor_Bozhinov.png) A ovo je karta bugarskih dijalekata; ![slika](https://i.pinimg.com/originals/98/5e/fc/985efcf9c01c16746f20499e386d4e30.png) Po Srbima vrijedi sljedeće, od tri torlačka; *prizrensko-južnomoravski su u Srbiji (onoj užoj kneževskoj iz 1878., bez Kosova) većinom doseljenici s juga, iz vardarske Makedonije *timočko-lužnički su šopački, to su domoroci, tako se govori oko bugarske Sofije *svrljičko-zapljanski je maleni prijelazni dijalekt Razlika je (između ostalog) i u padežima. Prizrensko-južnomoravski ima i akuzativ (uz nominativ i vokativ). Timočko-lužnički ima samo nominativ (uz vokativ). Svrljičko-zapljanski ima prijelazne vrijednosti, nekad vokativ, nekad ne. Srbi su nekoć i Sofiju svojatali. Mislim da joj je nekoć staro ime bilo Serdec, pa su to pretvarali u Srbec ![Big Grin :D](https://hercegbosna.org/forum/images/smilies/biggrin.gif) ![slika](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7b/Balkan_dialects_belic_1914.jpg/440px-Balkan_dialects_belic_1914.jpg)
|
|
Vrh |
|
![](images/spacer.gif) |
Skeletor
|
Naslov: Re: Hrvatski i srodni jezici - teorija i zbilja Postano: 03 ruj 2022, 09:44 |
|
Pridružen/a: 09 pro 2021, 01:01 Postovi: 4116 Lokacija: Castle Grayskull
|
Kroatocentrik je napisao/la: Smatraju li Srbi svoje trlačke govornike Bugarima ili torlački bugarskim kao što hrvatske kajkavce smatraju Slovencima ili kajkavski jezik "slovenački"? Pitanje je naravno retoričko. Srbi obično imaju jedne kriterije za sebe a različite kriterije za druge, princip za torlački i Bugari, princip za hrvatski kajkavski i Slovenci Ne smatraju, kao što ni Bugari svoje Torlake ne smatraju srpskim iako su torlački dijalekti daleko bliži srpskom nego standardizovani Bugarski. Torlaci su prilikom oslobođenja u 19. veku podeljeni po liniji gde se slavi slava a gde Ilinden (Sveti Ilija/Perun), ko je slavio slavu našao se sa srpske strane granice a ko je slavio Ilinden sa Bugarske. Jedini izuzetak od tog pravila se desio 1919 godine, kada je kraljevina SHS kao obeštećenje za bugarski napad u ratu pokupila većinski bugarske gradiće Caribrod (sada Dimitrovgrad) i Bosilegrad, gde su Bugari i danas većina i gde se i dalje slavi Ilinden.
|
|
Vrh |
|
![](images/spacer.gif) |
Skeletor
|
Naslov: Re: Hrvatski i srodni jezici - teorija i zbilja Postano: 03 ruj 2022, 09:55 |
|
Pridružen/a: 09 pro 2021, 01:01 Postovi: 4116 Lokacija: Castle Grayskull
|
Ceha je napisao/la: Ovo je karta dijalekata u Bugarskoj; ![slika](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/1/12/Bulgarian_dialects_by_Todor_Bozhinov.png) Ovo je najvažnija karta, tj. karta gde su zapadno od ove linije ekavci a istočno jakavci, i gde se zapadno od ove linije koristi "ja" a istočno "az". Zvanični bugarski je jakavski/az. Neću da kažem da su svi štokavski ekavci Srbi jer bi to bilo kao tvrdnje pojedinaca ovde da su svi ijekavci Hrvati, ali to je najbitnija dijalektološka granica u Bugarskom i jasno određuje afinitete zapadnobugarskih dijalekata ka srpskom.
|
|
Vrh |
|
![](images/spacer.gif) |
Jiv
|
Naslov: Re: Hrvatski i srodni jezici - teorija i zbilja Postano: 03 ruj 2022, 10:31 |
|
Pridružen/a: 20 svi 2021, 01:54 Postovi: 2126 Lokacija: Južna Bosna
|
Ima li kakva karta hrvatskog jezika s tumačem na engleskom? Ne dijalekata, već s gradacijom tipa: - official language spoken by a majority of population (RH + BIH) - widely spoken/understood by a majority of population (SRB + CG) - somewhat understood by a majority of population (SLO + MKD)
_________________ Volim sve Hrvatice, bez obzira na zavičaj, podrijetlo i rasu. _________________ Romska i dalmatinska glazba liječe dušu.
|
|
Vrh |
|
![](images/spacer.gif) |
Ceha
|
Naslov: Re: Hrvatski i srodni jezici - teorija i zbilja Postano: 03 ruj 2022, 21:45 |
|
Pridružen/a: 08 svi 2009, 13:12 Postovi: 22670
|
Skeletor je napisao/la: Ceha je napisao/la: Ovo je karta dijalekata u Bugarskoj; ![slika](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/1/12/Bulgarian_dialects_by_Todor_Bozhinov.png) Ovo je najvažnija karta, tj. karta gde su zapadno od ove linije ekavci a istočno jakavci, i gde se zapadno od ove linije koristi "ja" a istočno "az". Zvanični bugarski je jakavski/az. Neću da kažem da su svi štokavski ekavci Srbi jer bi to bilo kao tvrdnje pojedinaca ovde da su svi ijekavci Hrvati, ali to je najbitnija dijalektološka granica u Bugarskom i jasno određuje afinitete zapadnobugarskih dijalekata ka srpskom. Glavni grad im je zapadno od te linije ![Big Grin :D](https://hercegbosna.org/forum/images/smilies/biggrin.gif) Ovo je isto dobra karta. ![slika](https://www.espreso.co.rs/data/images/2019/08/16/14/615739_mapa_ff.jpg?ver=1565958315) Pokazuje da su Šopi starosjedioci, a većina ostalih Torlaka doseljenici s juga iz Makedonije. Slično bi onda išlo i za južne enklave na Kosovu? Čim unosiš slavu, onda pokazuješ da nije bitan samo lingvistički kriterij. I torlaci nisu štokavci. Isto kao ni Makedonci, ili stanovnici Sofije...
|
|
Vrh |
|
![](images/spacer.gif) |
Skeletor
|
Naslov: Re: Hrvatski i srodni jezici - teorija i zbilja Postano: 03 ruj 2022, 21:55 |
|
Pridružen/a: 09 pro 2021, 01:01 Postovi: 4116 Lokacija: Castle Grayskull
|
Ceha je napisao/la: I torlaci nisu štokavci. Isto kao ni Makedonci, ili stanovnici Sofije... Citat: Bulgarian
Pronunciation IPA(key): [ʃtɔ] Pronoun що • (što)
(dated) that, which (relative pronoun) (dated) what (interrogative pronoun) https://en.wiktionary.org/wiki/%D1%89%D0%BESvi su štokavci do Crnog mora.
|
|
Vrh |
|
![](images/spacer.gif) |
Ceha
|
Naslov: Re: Hrvatski i srodni jezici - teorija i zbilja Postano: 04 ruj 2022, 08:07 |
|
Pridružen/a: 08 svi 2009, 13:12 Postovi: 22670
|
Skeletor je napisao/la: Ceha je napisao/la: I torlaci nisu štokavci. Isto kao ni Makedonci, ili stanovnici Sofije... Citat: Bulgarian
Pronunciation IPA(key): [ʃtɔ] Pronoun що • (što)
(dated) that, which (relative pronoun) (dated) what (interrogative pronoun) https://en.wiktionary.org/wiki/%D1%89%D0%BESvi su štokavci do Crnog mora. Bugari imaju što, ali oni više koriste kakvo. https://translate.google.com/?sl=en&tl= ... =translateIzraz "Što je to?" je na bugarskom "Kakvo je to?". Rusi su štokavci (pišu čto). Bjeloru su štokavci (oni pišu što). Ukrajinci su š čokavci, s time da oni pišu šč s jednim znakom, onim iz kojeg se kod nas razvilo ć. Ako pogledaš i za Bugare, oni su isto takvi "štokavci". Reklo bi se ćakavci ![Big Grin :D](https://hercegbosna.org/forum/images/smilies/biggrin.gif) Inače, dijalektalno se u Rusiji koriste i šo i čo. ![slika](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/hr/5/5b/Slavic_early_devolopment_chto_reflexes.jpg) Ovo ti je otprilike razvitak upitne zamjenice; ![slika](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/hr/2/27/Croatian_devolopment_k_reflexes.jpg) Ako pogledaš kroz padeže, svi neživi počinju na č, osim akuzativa i nominativa, koji počinju na š. I oni su nekoć bili na č, bilo je čto, kao u ruskom. Svi živi oblici počinju na k, to je starija, nepalatalizirana verzija. Opet, osim nominativa, tamo je tko, ali je nekoć bilo kto (uoči sličnosti sa čto). Jedino je vokativ drugačiji, on je dozivanje. Također, uoči da prvo o za živo, često odgovara prvom e za neživo. Koga, čega? Komu, čemu? O kom, o čem? U kosim padežima ![Big Grin :D](https://hercegbosna.org/forum/images/smilies/biggrin.gif) I vokativu. Oj, ej? U bugarskom je oblik kakvo umjesto što, oni su ostali bez padeža. U torlačkima je oblik koje. U kajkavskima i slovenskom kaj ima sličnu ulogu. https://en.wiktionary.org/wiki/kajhttps://en.wiktionary.org/wiki/koje#Serbo-CroatianDakle, torlačko kaj je k oj+e (nekad i). Bugarsko je kakvo, iako je tu izgovoru više kvo. https://en.wiktionary.org/wiki/%D0%BA%D ... 0%B2%D0%BEKaj se razvilo dodatkom j, gdje je kasnije to ki, kao i č, prešlo vokalizacijom u kai, odnosno kaj. Č je prešlo u ča, ili mu se dodalo to, pa je postalo čto, što je opet postalo što. Među Česima, Slovacima i Poljacima, kaj je varijanta i od gdje (gde, odnosno kde). Tako imaš i u kajkavskima paralelu gdje se umjesto tko, kaže što. Kto je prešlo u što.... Ima jezik svoja pravila, a nisu dijalekti samo jedna riječ.
|
|
Vrh |
|
![](images/spacer.gif) |
Robbie MO
|
Naslov: Re: Hrvatski i srodni jezici - teorija i zbilja Postano: 04 ruj 2022, 20:17 |
|
Pridružen/a: 03 svi 2009, 11:29 Postovi: 72326 Lokacija: Institut za razna i ostala pitanja
|
Ono sto je bitno naglasiti je da su ti dijalekti mladji od doseljenja južnih Slavena.
Prema tome po meni nemaju veze s etnogenezom, ili jako limitirano. Etnogeneza je išla dobrim dijelom preko političke vlasti. A originalna plemena su dala ime, kao i prvu vlast i drzave.
Ništa neobično ili drugačije od ostatka Europe.
Zato i dijelimo neke dijalekte sa Slovencima i Srbima, a Srbi s Bugarima.
_________________ Fun fact: I HDZ i SDA su osnovani u Zagrebu.
IIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIoooooooooooooooooooooooooooooooooooooooo
|
|
Vrh |
|
![](images/spacer.gif) |
Croato
|
Naslov: Re: Hrvatski i srodni jezici - teorija i zbilja Postano: 04 ruj 2022, 23:13 |
|
Pridružen/a: 04 ruj 2022, 23:01 Postovi: 2793
|
Današnji hrvatski standardni jezik i jest između slovenskog i srpskog. 90% riči koje su u hrvatskom različite od srpskog, su one riči koje govorimo jedino mi i Slovenci. Na cilom svitu.
Kruh, glazba, gospodarstvo, opskrba, zrak itd.
|
|
Vrh |
|
![](images/spacer.gif) |
Kroatocentrik
|
Naslov: Re: Hrvatski i srodni jezici - teorija i zbilja Postano: 04 ruj 2022, 23:38 |
|
Pridružen/a: 18 lip 2022, 21:48 Postovi: 190
|
Robbie MO je napisao/la: Ono sto je bitno naglasiti je da su ti dijalekti mladji od doseljenja južnih Slavena.
Prema tome po meni nemaju veze s etnogenezom, ili jako limitirano. Etnogeneza je išla dobrim dijelom preko političke vlasti. A originalna plemena su dala ime, kao i prvu vlast i drzave.
Ništa neobično ili drugačije od ostatka Europe.
Zato i dijelimo neke dijalekte sa Slovencima i Srbima, a Srbi s Bugarima. Za razlikovanje jezika nebitno je koji je dijalekt bio prije a koji poslije, ili kakva tko ima krvna zrnca. Nosioci ilirskog pokreta ili hrvatskoga narodnog preporoda koji su se uključili u hrvatsku jezičnu zajednicu bili su stranci. S druge se strane recimo Ivo Andrić kao etnički Hrvat, govornik hrvatskog jezika i pisac unutar hrvatske jezične zajednice formirao u Zagrebu kao hrvatski pisac, a nakon toga se iz te zajednice isključio i uključio u srpsku jezičnu zajednicu. Napisao djelo o svojoj rodnoj Bosni na srpskom jeziku kojim se u Bosni nikada nije govorilo. Nakon toga se opet za vrijeme NDH htio uključiti u hrvatsku jezičnu zajednicu ali su ga vlasti NDH odbile. Da su došli marsovci bio bi Marsovac. Dobro je maknuti se iz skučenog južnoslavenskog prostora pa stvar postaje jasnija. Osnovica modernog talijanskog je toskanski govor ili narječje (zbog bogate književnosti Firence tijekom srednjovjekovlja) osnovica modernog španjolskog je govor pokrajine Kastilje u kojoj se nalazi Madrid, njemački Hochdeutsch je standardiziran drugačijim pristupom uzeti za osnovicu pisani jezik, francuzi su za standard uzeli metropolitansku odnosno parišku varijantu, osnovica hrvatskog jezika je prema književnosti nekadašnje Dubrovačke Republike, samo nažalost sto su hrvatski prosvjetitelji 19. stoljeća dijelom pali u zamku jugoslavenstva, i umjesto težnje da se bave samo standardizacijom hrvatskog jezika, neki od njih su gledali širu standardizaciju da bi pridobili Srbe. Iako hrvatski jezik i nema osnovicu u pravom smislu riječi, za što je dovoljno pogledati kako su izgledali jezici od 11. do 21. st. pa je tako nekad stara čakavska knjiženost razumljivija od stare štokavske književnosti ( https://www.youtube.com/watch?v=S-PXiZzdjyg). Koga danas boli briga na temelju kojeg je njemačkog dijalekta utemeljen moderni njemački standard ili koga boli briga na temelju kojeg je dijalekta nastao bilo koji moderni europski jezični standard. ili to što europski jezici imaju zajedničko indoeuropsko podrijetlo. Taj čimbenik za jezičnu diferencijaciju marginalan. Ono što je za jezični identitet i diferencijaciju s drugim jezicima bitno je jezični povijesno-kulturni identitet, a oko dijalekata je bitno govornici kojih dijalekata su uključeni u neku jezičnu zajednicu. Prema tome je hrvatskom jeziku bliži kajkavski dijalekt nego neki srpski istočnoštokavski dijalekt s kojim se govornik hrvatskoga jezika i ne susreće. Kajkavski govornik može svojim obilježjima utjecati na hrvatski jezični standard i na druge govornike, pa i na onoga tko proučava hrvatski jezik, a u okviru njega i kajkavsku književnost, koja je by the way razumljiva, ako se već držimo tog kriterija. Evo Vam međimurska stilizacija hrvatskoga jezika https://www.youtube.com/watch?v=lutD0hN1pok
|
|
Vrh |
|
![](images/spacer.gif) |
Ceha
|
Naslov: Re: Hrvatski i srodni jezici - teorija i zbilja Postano: 05 ruj 2022, 10:08 |
|
Pridružen/a: 08 svi 2009, 13:12 Postovi: 22670
|
Robbie MO je napisao/la: Ono sto je bitno naglasiti je da su ti dijalekti mladji od doseljenja južnih Slavena. Prema tome po meni nemaju veze s etnogenezom, ili jako limitirano. Etnogeneza je išla dobrim dijelom preko političke vlasti. A originalna plemena su dala ime, kao i prvu vlast i drzave. Ništa neobično ili drugačije od ostatka Europe. Zato i dijelimo neke dijalekte sa Slovencima i Srbima, a Srbi s Bugarima. Nije samo vlast, nego život. Gdje su ljudi komunicirali skupa, di su se ženili skupa... Tu je isti ili barem sličan dijalekt. I dijalekti bi bili postupni prijelaz svugdje da nije bilo turskih migracija. Kajkavski je cca Banska hrvatska, čakavski mleci +dijelovi vojne krajine i austrijska Istra. Štokavski osmanlijsko carstvo +dijelovi vojne krajine. Jbg. tada se dijalekti više grupiraju, prije su bili sličniji. Pogle južno Gradišće. Tam su Štoji južnočakavci. Ima dosta prijelaznih dijalekata, gore sam ih dosta i spomenuo.
|
|
Vrh |
|
![](images/spacer.gif) |
Ceha
|
Naslov: Re: Hrvatski i srodni jezici - teorija i zbilja Postano: 05 ruj 2022, 10:09 |
|
Pridružen/a: 08 svi 2009, 13:12 Postovi: 22670
|
Croato je napisao/la: Današnji hrvatski standardni jezik i jest između slovenskog i srpskog. 90% riči koje su u hrvatskom različite od srpskog, su one riči koje govorimo jedino mi i Slovenci. Na cilom svitu. Kruh, glazba, gospodarstvo, opskrba, zrak itd. Kao i srpski između hrvatskog i bugarskog. Nema tu ništ čudnog.
|
|
Vrh |
|
![](images/spacer.gif) |
Ceha
|
Naslov: Re: Hrvatski i srodni jezici - teorija i zbilja Postano: 05 ruj 2022, 10:10 |
|
Pridružen/a: 08 svi 2009, 13:12 Postovi: 22670
|
Kroatocentrik je napisao/la: Za razlikovanje jezika nebitno je koji je dijalekt bio prije a koji poslije, ili kakva tko ima krvna zrnca. Nosioci ilirskog pokreta ili hrvatskoga narodnog preporoda koji su se uključili u hrvatsku jezičnu zajednicu bili su stranci. S druge se strane recimo Ivo Andrić kao etnički Hrvat, govornik hrvatskog jezika i pisac unutar hrvatske jezične zajednice formirao u Zagrebu kao hrvatski pisac, a nakon toga se iz te zajednice isključio i uključio u srpsku jezičnu zajednicu. Napisao djelo o svojoj rodnoj Bosni na srpskom jeziku kojim se u Bosni nikada nije govorilo. Nakon toga se opet za vrijeme NDH htio uključiti u hrvatsku jezičnu zajednicu ali su ga vlasti NDH odbile. Da su došli marsovci bio bi Marsovac. Dobro je maknuti se iz skučenog južnoslavenskog prostora pa stvar postaje jasnija. Osnovica modernog talijanskog je toskanski govor ili narječje (zbog bogate književnosti Firence tijekom srednjovjekovlja) osnovica modernog španjolskog je govor pokrajine Kastilje u kojoj se nalazi Madrid, njemački Hochdeutsch je standardiziran drugačijim pristupom uzeti za osnovicu pisani jezik, francuzi su za standard uzeli metropolitansku odnosno parišku varijantu, osnovica hrvatskog jezika je prema književnosti nekadašnje Dubrovačke Republike, samo nažalost sto su hrvatski prosvjetitelji 19. stoljeća dijelom pali u zamku jugoslavenstva, i umjesto težnje da se bave samo standardizacijom hrvatskog jezika, neki od njih su gledali širu standardizaciju da bi pridobili Srbe. Iako hrvatski jezik i nema osnovicu u pravom smislu riječi, za što je dovoljno pogledati kako su izgledali jezici od 11. do 21. st. pa je tako nekad stara čakavska knjiženost razumljivija od stare štokavske književnosti ( https://www.youtube.com/watch?v=S-PXiZzdjyg). Koga danas boli briga na temelju kojeg je njemačkog dijalekta utemeljen moderni njemački standard ili koga boli briga na temelju kojeg je dijalekta nastao bilo koji moderni europski jezični standard. ili to što europski jezici imaju zajedničko indoeuropsko podrijetlo. Taj čimbenik za jezičnu diferencijaciju marginalan. Ono što je za jezični identitet i diferencijaciju s drugim jezicima bitno je jezični povijesno-kulturni identitet, a oko dijalekata je bitno govornici kojih dijalekata su uključeni u neku jezičnu zajednicu. Prema tome je hrvatskom jeziku bliži kajkavski dijalekt nego neki srpski istočnoštokavski dijalekt s kojim se govornik hrvatskoga jezika i ne susreće. Kajkavski govornik može svojim obilježjima utjecati na hrvatski jezični standard i na druge govornike, pa i na onoga tko proučava hrvatski jezik, a u okviru njega i kajkavsku književnost, koja je by the way razumljiva, ako se već držimo tog kriterija. Evo Vam međimurska stilizacija hrvatskoga jezika https://www.youtube.com/watch?v=lutD0hN1pok ![Herceg Bosna :herceg_bosna](https://hercegbosna.org/forum/images/smilies/herceg_bosna.gif) Iako ima tu gluposti u tekstu, od Bosanaca u seobama i Timočana kao Srba ![Big Grin :D](https://hercegbosna.org/forum/images/smilies/biggrin.gif)
|
|
Vrh |
|
![](images/spacer.gif) |
Kroatocentrik
|
Naslov: Re: Hrvatski i srodni jezici - teorija i zbilja Postano: 05 ruj 2022, 20:40 |
|
Pridružen/a: 18 lip 2022, 21:48 Postovi: 190
|
Ceha je napisao/la: ![Herceg Bosna :herceg_bosna](https://hercegbosna.org/forum/images/smilies/herceg_bosna.gif) Iako ima tu gluposti u tekstu, od Bosanaca u seobama i Timočana kao Srba ![Big Grin :D](https://hercegbosna.org/forum/images/smilies/biggrin.gif) Video je dan da se vidi hrvatski jezik a ne zarad znanstvenog sadržaja izlaganja
|
|
Vrh |
|
![](images/spacer.gif) |
Ceha
|
Naslov: Re: Hrvatski i srodni jezici - teorija i zbilja Postano: 05 ruj 2022, 21:18 |
|
Pridružen/a: 08 svi 2009, 13:12 Postovi: 22670
|
Kroatocentrik je napisao/la: Ceha je napisao/la: ![Herceg Bosna :herceg_bosna](https://hercegbosna.org/forum/images/smilies/herceg_bosna.gif) Iako ima tu gluposti u tekstu, od Bosanaca u seobama i Timočana kao Srba ![Big Grin :D](https://hercegbosna.org/forum/images/smilies/biggrin.gif) Video je dan da se vidi hrvatski jezik a ne zarad znanstvenog sadržaja izlaganja Međimurski govori su egzotičniji, jer su rubni. Kod njih se dogodio pomak nekih samoglasnika, npr ima å. I ti poluglasovi su ono što ga čini egzotičnim (uz starinske naglaske, naravno). U engleskom je bilo nešto slično, Velika zamjena samoglasnika. Tako je I postalo aj ![Big Grin :D](https://hercegbosna.org/forum/images/smilies/biggrin.gif) I ovdje je dosta bitno dočetno l (odnosno ł), koje je arhaični oblik, koji se izgubio tek u novoštokavici i nekim staroštokavskim pod njezinim utjecajem. Bił, a ne bio ili bi(j)a. U poljskom je ono prešlo u zvuk sličan w, odnosno u. Łodz se čita Uodc ![Big Grin :D](https://hercegbosna.org/forum/images/smilies/biggrin.gif)
|
|
Vrh |
|
![](images/spacer.gif) |
Croato
|
Naslov: Re: Hrvatski i srodni jezici - teorija i zbilja Postano: 06 ruj 2022, 08:46 |
|
Pridružen/a: 04 ruj 2022, 23:01 Postovi: 2793
|
Međimurski je u Hrvatskoj kao prekmurščina u Sloveniji.
|
|
Vrh |
|
![](images/spacer.gif) |
Hroboatos
|
Naslov: Re: Hrvatski i srodni jezici - teorija i zbilja Postano: 13 ruj 2022, 16:33 |
|
Pridružen/a: 02 svi 2009, 17:45 Postovi: 6611
|
Još jedan sjajan video o povijesti spomena hrvatskoga imena za jezik i identitet u Dalmaciji:
|
|
Vrh |
|
![](images/spacer.gif) |
Online |
Trenutno korisnika/ca: / i 5 gostiju. |
|
Ne možeš započinjati nove teme. Ne možeš odgovarati na postove. Ne možeš uređivati svoje postove. Ne možeš izbrisati svoje postove. Ne možeš postati privitke.
|
|
|